![Výstavba nových bloků Leningradské jaderné elektrárny (zdroj Rosatom)](/_next/image?url=https%3A%2F%2Foenergetice.cz%2Fwp-content%2Fuploads%2F2016%2F09%2Fleningrad-1024x682.jpg&w=2048&q=100)
Rusko postaví v Uzbekistánu malou jadernou elektrárnu
Rusko postaví v Uzbekistánu malou jadernou elektrárnu. Bude to první takový projekt v postsovětské Střední Asii. Uvedl to dnes uzbecký prezident Šavkat Mirzijojev na setkání s ruským prezidentem Vladimirem Putinem, informovaly zahraniční agentury.
Jaderná dohoda, pokud bude realizována, ukáže schopnost Ruska vyvážet na nové asijské trhy nejen energii, ale také vyspělé technologické produkty. A to v době, kdy západní země zvyšují tlak na Rusko prostřednictvím sankcí.
Mirzijojev také uvedl, že Taškent má zájem nakupovat více ropy a plynu z Ruska. To je obrat od desetiletí trvající praxe, kdy Moskva tyto komodity dovážela ze Střední Asie.
Uzbecký prezident označil Putinovu návštěvu za „historickou“. „Předznamenává začátek nové éry, komplexního strategického partnerství a spojeneckých vztahů mezi našimi zeměmi,“ prohlásil. Putin pak označil Taškent za strategického partnera a spojence Moskvy.
Podle dokumentů zveřejněných Kremlem postaví ruská státní jaderná společnost Rosatom v Uzbekistánu až šest jaderných reaktorů, každý s kapacitou 55 megawattů. To je mnohem menší projekt než projekt s kapacitou 2,4 gigawattu dohodnutý v roce 2018, který ještě není dokončen.
V žádné z pěti bývalých sovětských republik ve Střední Asii nejsou jaderné elektrárny, ačkoliv Uzbekistán a sousední Kazachstán jsou producenti uranu a dlouhodobě tvrdí, že jejich rostoucí ekonomiky je potřebují. Kazachstánský projekt se však může uskutečnit až po celostátním referendu, které zatím nebylo naplánováno.
Uzbekistán využil snahy Ruska přesunou vývoz plynu do Asie v reakci na roztržku se Západem kvůli Ukrajině. Loni v říjnu tak začal dovážet ruský zemní plyn stejným plynovodem, kterým předtím plyn posílal opačným směrem. Přestože vlastní produkce Uzbekistánu zůstává značná, přibližně 50 miliard metrů krychlových ročně, země má problémy s plným uspokojením domácí poptávky a dodávky z Ruska Taškentu umožnily odvrátit energetickou krizi. Putin dodal, že Rusko je připraveno v případě potřeby vývoz plynu zvýšit.
Podle Mirzijojeva má Uzbekistán také zájem zvýšit dovoz ruské ropy. Oba prezidenti rovněž uvedli, že jejich vlády pracují na velkých projektech v oblasti těžby a produkce kovů a chemických látek. Rusko také vloží 400 milionů USD (9,1 miliardy Kč) do společného investičního fondu o velikosti 500 milionů USD na financování projektů v Uzbekistánu.
Ekonomika Uzbekistánu je do značné míry závislá na převodech peněz od svým obyvatel pracujících v Rusku. Země udržuje úzké vztahy s Moskvou i po invazi na Ukrajinu v roce 2022. Mirzijojev a další představitelé v regionu však nikdy nevyjádřili invazi podporu a všechny země v regionu také spolupracují se Západem na projektech, jako jsou nákladní lodní trasy určené k obcházení Ruska.
Mohlo by vás zajímat:
Tak nevím, jestli Uzbekistán bude mít čím zaplatit. A 55MW reaktory - to jsou normální ponorkové reaktory. Ale napadá mě - pokud by se ten reaktor použil napřímo na výrobu vodíku, která by se pak vyvážela do EU tak by se jim to asi vyplatilo.
Uzbekistán má ropu, jasně že bude mít čím zaplatit. I kdyby neměl, Rosatom použije svůj model, že na elektrárnu půjčí, vybuduje a poté bude odvážet zpět do Ruska vyhořelé palivo. Je to ale zajímavé, protože současně Uzbekistán plánuje normální čtyřblokovou VVER-1200 elektrárnu. (Na Wikipedii jako Jaderná elektrárna Džizak)
Komentáře v diskuzi mohou pouze přihlášení uživatelé. Pokud ještě účet nemáte, je možné si jej vytvořit na stránce registrace. Pokud již účet máte, přihlaste se do něj níže.
V uživatelské sekci pak můžete najít poslední vaše komentáře.
Přihlásit se